Dietary fatty acids and vitamin D during early life and the risk of type 1 diabetes
Niinistö, Sari (2014)
Tätä artikkelia/julkaisua ei ole tallennettu Julkariin. Julkaisun tiedoissa voi kuitenkin olla linkki toisaalle tallennettuun artikkeliin/julkaisuun.
Niinistö, Sari
Helsingin yliopisto, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL
2014
Julkaisun pysyvä osoite on
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-51-0478-6
https://urn.fi/URN:ISBN:978-951-51-0478-6
Tiivistelmä
The aim of the present study was to evaluate the associations between the maternal intakes of fatty acids, vitamin D, and their respective dietary sources during pregnancy or lactation, as well as the child s fatty acid status, and the risk of type 1 diabetes.
The present study is a prospective cohort belonging to the nutrition part of the Finnish Type 1 Diabetes Prediction and Prevention Study (DIPP). The cohort comprised children at increased genetic risk for type 1 diabetes (n=6069) born at the Oulu and Tampere University Hospitals between the years 1997 and 2004. Maternal diet was assessed with a validated food frequency questionnaire during the 8th month of pregnancy and the 3rd month of lactation. The children were monitored for the appearance of autoantibodies associated with type 1 diabetes and for the development of clinical type 1 diabetes, at intervals between 3 and 12 months. The associations between the maternal intakes of fatty acids, vitamin D, as well as their respective food sources and the endpoints, were analyzed by the piecewise linear log-hazard survival model and Cox proportional hazard analyses. The associations between the children s serum fatty acid composition and the risk of type 1 diabetes were studied in a nested case-control study design that included 108 children with preclinical type 1 diabetes and 216 matched controls. The total serum fatty acid composition was analyzed by gas chromatography from samples that were taken from the children between the ages of 1 and 6 years. Conditional logistic regression was applied in the statistical analysis.
After adjustment for putative confounders, neither the maternal intake of fatty acids during pregnancy and lactation nor the intake of vitamin D during pregnancy, showed any association with the development of type 1 diabetes. The maternal use of fresh milk and cheese, and the intake of protein from fresh milk during pregnancy, were associated with a lower risk of clinical type 1 diabetes. The maternal total consumption of red meat and meat products, particularly processed meat, during lactation was associated with an increased risk of type 1 diabetes. The child s serum profile of milk-associated fatty acids at, or closest to, the time of seroconversion, was associated with a higher risk of preclinical type 1 diabetes.
Findings give one of the first indications that prenatal exposure to certain dairy foods may affect immune regulation, and our results on the milk-associated fatty acid biomarkers confirm the previous findings that the child s own direct cow s milk exposure is associated with autoimmunity in children with increased genetic risk of type 1 diabetes. These results thus indicate that milk and meat products in particular, are interesting topics for future studies on potential nutritional risk and protective factors for type 1 diabetes.
Nuoruustyypin eli tyypin 1 diabetes on lapsilla Suomessa yleisempi kuin missään muualla maailmassa. Etenkin pienet lapset, jo alle 5-vuotiaat, sairastuvat entistä useammin. Tyypin 1 diabeteksen syitä ei tunneta, mutta erilaisilla varhaisilla ympäristötekijöillä, kuten esimerkiksi virusinfektioilla ja ravintotekijöillä, oletetaan olevan osuutta taudin kehittymiseen.
Tutkimuksen tavoitteena oli saada uutta tietoa siitä, miten äidin raskauden- ja imetyksenaikainen ruoan rasvakoostumus ja raskaudenaikainen D-vitamiinin saanti tai lapsen ruoankulutusta kuvaava veren rasvahappopitoisuus ovat yhteydessä lapsen tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen.
Tässä tutkimuksessa äidin raskauden- tai imetyksenaikainen ruoan rasvakoostumus tai raskaudenaikainen D-vitamiinin saanti ei ollut yhteydessä lapsen tyypin 1 diabetesriskiin. Sen sijaan tutkimuksessa todettiin muita yhteyksiä äidin raskauden- ja imetyksenaikaisen ruokavalion sekä lapsen tyypin 1 diabetekseen sairastumisriskin välillä.
Uusi havainto tutkimuksessa oli se, että äidin raskaudenaikainen runsas juuston ja maidon kulutus saattaa pienentää lapsen tyypin 1 diabetekseen sairastumisriskiä. Toisaalta taas tutkimuksen tulokset vahvistavat aiemmin todettua käsitystä siitä, että lapsen runsas maidon kulutus varhaislapsuudessa saattaa puolestaan altistaa tyypin 1 diabetekselle. Tulokset viittaavatkin siihen, että jos lapsi altistuu äidin kautta maidolle jo kohdussa, se saattaa kehittää lapsen sietokykyä kohtaamaan maidon proteiineja myöhemmin lapsuudessa. Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että äidin imetyksenaikainen lihan, erityisesti prosessoitujen lihavalmisteiden, kulutus oli yhteydessä lapsen korkeampaan sairastumisriskiin.
On huomioitava, että tämä tutkimus tehtiin lapsilla, joilla on geneettinen alttius sairastua tyypin 1 diabetekseen. Näin ollen tuloksia ei voida yleistää koko väestöön. Tulosten perusteella ei voida tehdä ratkaisevia johtopäätöksiä siitä, mitkä ruoat vaikuttavat tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen, vaan tulokset antavat suuntaa jatkotutkimuksille. Ruoista etenkin maitotuotteet ja lihavalmisteet ovat kiinnostava tutkimuskohde jatkossa, kun etsitään tyypin 1 diabeteksen riski- ja suojatekijöitä.
Tutkimuksen aineisto pohjautuu vuosien 1997 ja 2004 välisenä aikana Tampereen ja Oulun yliopistollisissa sairaaloissa tehtyyn yli 6000 lasta käsittelevään Tyypin 1 diabeteksen ennustaminen ja ehkäisy ravintotutkimukseen (DIPP). Tutkimuksessa äitien ruokavaliota kartoitettiin ruoankäyttökyselyllä kahdeksannella raskauskuulla sekä imetyksen aikana lapsen ollessa kolmen kuukauden ikäinen. Lapsilta mitattiin verinäytteiden rasvahappopitoisuudet, sekä seurattiin diabeteksen esiastetta kuvaavien autovasta-aineiden ilmaantumista verinäytteisiin, sekä kliinisen tyypin 1 diabeteksen puhkeamista 3-12 kuukauden välein.
The present study is a prospective cohort belonging to the nutrition part of the Finnish Type 1 Diabetes Prediction and Prevention Study (DIPP). The cohort comprised children at increased genetic risk for type 1 diabetes (n=6069) born at the Oulu and Tampere University Hospitals between the years 1997 and 2004. Maternal diet was assessed with a validated food frequency questionnaire during the 8th month of pregnancy and the 3rd month of lactation. The children were monitored for the appearance of autoantibodies associated with type 1 diabetes and for the development of clinical type 1 diabetes, at intervals between 3 and 12 months. The associations between the maternal intakes of fatty acids, vitamin D, as well as their respective food sources and the endpoints, were analyzed by the piecewise linear log-hazard survival model and Cox proportional hazard analyses. The associations between the children s serum fatty acid composition and the risk of type 1 diabetes were studied in a nested case-control study design that included 108 children with preclinical type 1 diabetes and 216 matched controls. The total serum fatty acid composition was analyzed by gas chromatography from samples that were taken from the children between the ages of 1 and 6 years. Conditional logistic regression was applied in the statistical analysis.
After adjustment for putative confounders, neither the maternal intake of fatty acids during pregnancy and lactation nor the intake of vitamin D during pregnancy, showed any association with the development of type 1 diabetes. The maternal use of fresh milk and cheese, and the intake of protein from fresh milk during pregnancy, were associated with a lower risk of clinical type 1 diabetes. The maternal total consumption of red meat and meat products, particularly processed meat, during lactation was associated with an increased risk of type 1 diabetes. The child s serum profile of milk-associated fatty acids at, or closest to, the time of seroconversion, was associated with a higher risk of preclinical type 1 diabetes.
Findings give one of the first indications that prenatal exposure to certain dairy foods may affect immune regulation, and our results on the milk-associated fatty acid biomarkers confirm the previous findings that the child s own direct cow s milk exposure is associated with autoimmunity in children with increased genetic risk of type 1 diabetes. These results thus indicate that milk and meat products in particular, are interesting topics for future studies on potential nutritional risk and protective factors for type 1 diabetes.
Nuoruustyypin eli tyypin 1 diabetes on lapsilla Suomessa yleisempi kuin missään muualla maailmassa. Etenkin pienet lapset, jo alle 5-vuotiaat, sairastuvat entistä useammin. Tyypin 1 diabeteksen syitä ei tunneta, mutta erilaisilla varhaisilla ympäristötekijöillä, kuten esimerkiksi virusinfektioilla ja ravintotekijöillä, oletetaan olevan osuutta taudin kehittymiseen.
Tutkimuksen tavoitteena oli saada uutta tietoa siitä, miten äidin raskauden- ja imetyksenaikainen ruoan rasvakoostumus ja raskaudenaikainen D-vitamiinin saanti tai lapsen ruoankulutusta kuvaava veren rasvahappopitoisuus ovat yhteydessä lapsen tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen.
Tässä tutkimuksessa äidin raskauden- tai imetyksenaikainen ruoan rasvakoostumus tai raskaudenaikainen D-vitamiinin saanti ei ollut yhteydessä lapsen tyypin 1 diabetesriskiin. Sen sijaan tutkimuksessa todettiin muita yhteyksiä äidin raskauden- ja imetyksenaikaisen ruokavalion sekä lapsen tyypin 1 diabetekseen sairastumisriskin välillä.
Uusi havainto tutkimuksessa oli se, että äidin raskaudenaikainen runsas juuston ja maidon kulutus saattaa pienentää lapsen tyypin 1 diabetekseen sairastumisriskiä. Toisaalta taas tutkimuksen tulokset vahvistavat aiemmin todettua käsitystä siitä, että lapsen runsas maidon kulutus varhaislapsuudessa saattaa puolestaan altistaa tyypin 1 diabetekselle. Tulokset viittaavatkin siihen, että jos lapsi altistuu äidin kautta maidolle jo kohdussa, se saattaa kehittää lapsen sietokykyä kohtaamaan maidon proteiineja myöhemmin lapsuudessa. Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että äidin imetyksenaikainen lihan, erityisesti prosessoitujen lihavalmisteiden, kulutus oli yhteydessä lapsen korkeampaan sairastumisriskiin.
On huomioitava, että tämä tutkimus tehtiin lapsilla, joilla on geneettinen alttius sairastua tyypin 1 diabetekseen. Näin ollen tuloksia ei voida yleistää koko väestöön. Tulosten perusteella ei voida tehdä ratkaisevia johtopäätöksiä siitä, mitkä ruoat vaikuttavat tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen, vaan tulokset antavat suuntaa jatkotutkimuksille. Ruoista etenkin maitotuotteet ja lihavalmisteet ovat kiinnostava tutkimuskohde jatkossa, kun etsitään tyypin 1 diabeteksen riski- ja suojatekijöitä.
Tutkimuksen aineisto pohjautuu vuosien 1997 ja 2004 välisenä aikana Tampereen ja Oulun yliopistollisissa sairaaloissa tehtyyn yli 6000 lasta käsittelevään Tyypin 1 diabeteksen ennustaminen ja ehkäisy ravintotutkimukseen (DIPP). Tutkimuksessa äitien ruokavaliota kartoitettiin ruoankäyttökyselyllä kahdeksannella raskauskuulla sekä imetyksen aikana lapsen ollessa kolmen kuukauden ikäinen. Lapsilta mitattiin verinäytteiden rasvahappopitoisuudet, sekä seurattiin diabeteksen esiastetta kuvaavien autovasta-aineiden ilmaantumista verinäytteisiin, sekä kliinisen tyypin 1 diabeteksen puhkeamista 3-12 kuukauden välein.
Kokoelmat
- Kirjat [4298]